![](https://www.kaspersky.dk/content/da-dk/images/repository/isc/2017-images/33-hijacking.jpg)
Et af de mest populære emner, der drøftes på opslagstavler til computerhjælp, er browserkapring. I de fleste tilfælde vil computerbrugere gerne vide, hvordan man kan beskytte sig mod ondsindet indtrængen og udefrakommende styring.
Browserkapring opstår, når uønsket software på en internetbrowser ændrer aktiviteten i browseren. Internetbrowsere fungerer som "vindue" til internettet, og brugerne kan anvende dem til at søge efter oplysninger og enten gennemse eller interagere med det.
Nogle gange tilføjer virksomheder små programmer til browsere uden tilladelse fra brugerne. Skaberne af kapringssoftware spænder fra computer- og softwareproducenter til hackere – eller enhver kombination af disse tre.
Følgevirkning og risiko
Skrupelløse personer og virksomheder injicerer deres software i browsere af flere årsager:
- For at stjæle oplysninger fra brugere
- For at udspionere brugere
- For at vise vedvarende reklame
- For at køre en prøv-før-du-køber salgsteknik over for en forbruger
Nogle gange lægger hackere malware i browsere for at føre brugerne til websteder, der bruges til at registrere vigtige oplysninger om dem. Dataene kan omfatte bruger-id, adgangskoder, fulde navne, adresser, cpr-numre og endda svar på sikkerhedsspørgsmål – mors pigenavn osv.
Cyberkriminelle bruger derefter oplysningerne til at få adgang til konti, som brugere logger på på internettet. I nogle tilfælde kan de få fingre i økonomiske data og stjæle en brugers penge eller identitet.
Men det kræver ikke en mesterforbryder at installere software på en brugers browser. Nogle marketingselskaber gør det samme for at følge aktiviteter på internettet for at se de websteder, som brugere besøger, og hvor lang tid de bruger på disse websteder. De kan så enten selv bruge oplysningerne til at målrette deres annoncekampagner, eller de kan sælge dem til andre firmaer, som bruger dataene til at fokusere deres markedsføringsindhold.
Nogle gange bruger virksomheder deres reklamepenge på at vise annoncer, der dukker op på brugernes enheder eller på meddelelser, som "følger" brugere rundt på internettet.
Websteder, der sælger varer eller tjenesteydelser, placerer i stigende grad pixels i browsere, og disse pixels bliver ikke altid fjernet, selv når brugerne har reageret på annoncerne eller tilbuddene.
Den mest skadelige form af browserkapring opstår, når en leverandør tvinger et nyt og uautoriseret softwareprogram direkte ind i selve browseren. Det indtrængende program kan optage en betydelig mængde plads på browserens værktøjslinje.
Formålet er som regel at få brugeren til at købe en fuld version af visse typer software, shoppe på en sælgers websted eller søge ved hjælp af en specifik forespørgselsgenerator.
Skadelige eller ej, filerne, der indsættes i browsere, optager lagerplads og sænker behandlingshastigheder på computere. Brugerne skal være vedholdende for at rense disse filer fra deres systemer.
Sådan slipper du af med en browserkaprer
Nogle typer antivirussoftware advarer brugere om tilstedeværelsen af adware og spyware, men nogle nye malwaretyper kan passere uopdaget, eller sikkerhedssoftwaren kan være ude af stand til at udrydde den indtrængende. I disse tilfælde skal brugerne geninstallere deres browsere for at overtage styringen af brugergrænsefladen igen.
I ekstreme tilfælde geninstallerer kapringsprogrammet sig selv i browseren, og brugerne kan være nødt til at slette indholdet på deres computer, installere et nyt operativsystem og den nyeste browserversion og genoprette deres personlige filer fra en sikkerhedskopi.
Sådan beskytter du dine systemer mod browserkapring
Beskyttelse mod browserkapring er en udfordring. Hyppig oprydning af mapper med browsercookies og historik hjælper. Det er også vigtigt at installere og vedligeholde antivirussoftware af høj kvalitet for at forhindre malware i at installere sig selv på browsere. Sikkerhedssoftwaren skal advare brugere om uautoriserede installationsforsøg og spørge om, hvad der skal gøres. Dette reducerer risikoen for infektion.
Prøv også at undgå at køre freeware-programmer, som efter installationen kan udpakke software uden din viden. Og sørg for at kontrollere downloadindstillingerne for software, du gerne vil installere, for at reducere risikoen for at uønskede programmer finder vej ind i din computer.
Uanset hvilken tilgang brugere tager for at beskytte sig selv, er det bedste forsvar at udføre hyppige opdateringer af operativsystem og browser og udvise rettidig omhu, når du besøger websteder.
Relaterede artikler:
- Hvad er adware?
- Hvad er en trojaner?
- Fakta og ofte stillede spørgsmål om computervira og malware
- Spam og phishing